Avaleht
LOLA LIIVAT "AJENDATUD OLULISEST" 01.12-22.12.2016 (24.11.2016)![](/static/files/093/t_lola_liivat_monument_sinisele_2014.jpg) Näituse avamine on neljapäeval, 1. detsembril kell 17. Näitus jääb avatuks 22. detsembrini.
“Ajendatud olulisest” on näitus, mis on ühtaegu isiklik ja üldistusjõuline, sidudes Lola Liivati isikliku elukogemuse ja maailmatunnetuse suurema ajaloolise narratiiviga.
Eesti abstraktsionismi grand old lady Lola Liivati loomingut läbib ühtekuuluvustunne oma riigiga ning vabadusetunnetus. Kui nõukogude ajal tähendas ametlikult hukkamõistetud maalilaadi viljelemine eemaldumist valitsevast kunstipoliitikast eneseväljenduse vabadusse, siis tänapäeval kutsub tema looming üles intellektuaalsele vabanemisele. Kas kogenud ja palju endasse talletanud vaataja on võimeline oma teadmistest ja hinnangutest hetkeks eemalduma ja kogema teoseid abstraktsel tasandil, muusikale läheneva tervikteosena? Vabaduse kõrval on näituse teiseks oluliseks märksõnaks aeg. Vaal galerii teisel korrusel on väljas Lola Liivati 60ndatest pärit teosed, mida varem pole avalikkusele esitletud. Alumises saalis on uued, viimastel aastatel valminud maalid. Kaire Nurk on Liivati loomingu kohta tabavalt kirjutanud: “See on abstraktsionismi ajaloo väga huvitav õppetund abstraktsionismi nüansirikkusest, tundlikkusest ning väljenduspotentsiaalist; see on võimalus jälgida muundumisi ja samas kunstniku isikupära püsivust läbi viie kümnendi; see on võimalus kõrvutada abstraktsionismi sõnumit reglementeeritud ja suletud ning vabas ja avatud eksistentsiaalses ruumis.”[1]
Lola Liivat (s 1928) on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi Tartu osakonna 1954 ja töötanud seal õppejõuna 1954-1983, lühemat aega ka Tartu Ülikooli maaliosakonnas, 1988-1994. Teda on tunnustatud Valgetähe teenetemärgiga 2001 ja Konrad Mäe preemiaga 2008. Abstraktsionismis on Liivati suurimateks eeskujudeks olnud USA kunstnikud Katherine ja Harry Colman. Läbi aastakümnete on Liivati loomingut iseloomustanud jahe koloriit. Viimaste aastate maalideski domineerivad sinakad toonid, kuid nõukogudeaegne pastoosne maalilaad on asendunud õhulisemate ja avatud, pigem kõrgustesse pürgivate kompositsioonidega.
________
[1] Nurk, Kaire 2008. „Kunstnik maalib elu” – Sirp 29.08.2008
NÄITUS MEEDIAS
"Aadetega abstraktsionism" Postimees, 16. detsember 2016
|